СТАБІЛІЗАЦІЯ ГЛОСАРІЮ CANICULE У ФРАНЦІЇ 2025 Р. ЯК НОВИЙ ВЕКТОР ФОРМУВАННЯ КЛІМАТИЧНОЇ КУЛЬТУРИ - Коккіна, Л. Р. (Нова філологія, 2025)
Статтю присвячено аналізу процесів стабілізації глосарію canicule у французькому публічному дискурсі 2025 р. як показника становлення нової кліматичної культури. Мовний матеріал, відібраний із французьких масмедіа, офіційних комунікацій, соціальних мереж і повсякденного мовлення, демонструє, що французьке суспільство активно адаптує мовні засоби для репрезентації та осмислення кліматичних явищ. У роботі визначено основні джерела формування тематичної лексики: метеорологічної, медичної, інструктивної, соціальної та окреслено структурні, семантичні й функціональні особливості її використання у сучасному дискурсі. Методологічну основу дослідження становлять методи контекстуально-дискурсивного, лексико-семантичного й корпусного аналізу. Установлено, що лексика, пов’язана з феноменом canicule, організовується у п’ять ключових тематичних полів: Météo et températures, Santé et bien-être, Prévention et conseils, Groupes à risque та Institutions et dispositifs. Кожне з них виконує специфічну комунікативну функцію – від інформативної до інструктивної й емоційно-оцінної. Окрему увагу приділено явищам метафоризації й неологізації (наприклад, dôme de chaleur, feu zombie), що відображають інтенсивність суспільного сприйняття кліматичних аномалій та формування символічного виміру кліматичного досвіду. Результати дослідження свідчать, що в 2025 р. процес стабілізації лексики, пов’язаної з canicule, набув системного характеру й виявив тісний взаємозв’язок між мовними інноваціями, кліматичними реаліями та соціокультурними трансформаціями. Мова у цьому контексті виступає не лише інструментом опису дійсності, а й важливим чинником формування кліматичної свідомості, екологічної солідарності та колективної відповідальності французького суспільства. Отримані результати відкривають перспективи подальших міждисциплінарних досліджень у межах лінгвокраїнознавства, соціолінгвістики й еколінгвістики, спрямованих на вивчення мовних механізмів адаптації до кліматичних змін.