СПЕЦИФІКА МОВНОГО ВИРАЖЕННЯ КАТЕГОРІЇ ОЦІНКИ В МЕЖАХ СУЧАСНОГО НІМЕЦЬКОМОВНОГО МЕДІАДИСКУРСУ (НА МАТЕРІАЛІ АНАЛІТИЧНИХ СТАТЕЙ «HAMBURGER ABENDBLATT» ЗА 2025 РІК) - Ніколова, О. О.; Каніболоцька, М. С. (Нова філологія, 2025)
У статті розглядається специфіка мовного вираження категорії оцінки в межах сучасного німецькомовного медіадискурсу на матеріалі аналітичних статей німецького видання «Hamburger Abendblatt» за 2025 р. Медіадискурс німецьких ЗМІ трактується як складне соціально-комунікативне явище, що формується під впливом різноманітних платформ масової інформації: друкованих, цифрових, науково-популярних, спеціалізованих та онлайн-ресурсів. Такий дискурс відзначається високим ступенем мовної насиченості, постійною змінюваністю та адаптивністю до актуального соціального контексту. Його ключовою функцією є не лише оперативне інформування, а й оцінювання подій, тенденцій і явищ сучасності. Зазначається, що зміна ролі традиційних ЗМІ у цифрову добу зумовлює трансформацію способів подачі інформації та активізує функцію оцінювання як ключовий складник журналістського мовлення. Особлива увага у статті приділяється мовним засобам вираження оцінки – важливій категорії, яка репрезентує суб’єктивне ставлення автора до певного явища, події чи особи. Автори висвітлюють теоретичний аспект проблеми: характеризують ключові поняття (інформативно-масовий дискурс, медіадискурс, теорія апрайзменту тощо), репрезентують різні підходи до вивчення мовних засобів оцінки, відзначають, що мовна оцінка може бути позитивною чи негативною, прямою або імпліцитною, виражатися через лексичні одиниці, граматичні конструкції, синтаксичні структури, метафори, іронію, стилістичні фігури. На матеріалі «Hamburger Abendblatt» за 2025 р. автори статті виділяють основні тенденції, притаманні для вираження мовної оцінки: виділяють основні лексичні ресурси, стилістичні засоби, які використовуються для визначення оцінки, тощо. Указано, що результати дослідження сприяють глибшому розумінню механізмів оцінного мовлення в межах сучасного німецького інформаційного простору та окреслюють перспективи подальших лінгвістичних студій у цій галузі.