ЛЕКСИЧНІ ЗАСОБИ ГЕДЖУВАННЯ В АНГЛІЙСЬКОМУ АКАДЕМІЧНОМУ ДИСКУРСІ - Тимощук, Н. М. (Нова філологія, 2026)
Явище геджування є невід’ємною рисою англомовної наукової комунікації, аналізований феномен є багатовимірним і охоплює широкий спектр мовних засобів. Реалізацію геджування забезпечують різноманітні лінгвістичні засоби. У статті здійснено аналіз лексичних засобів геджування в англомовному академічному дискурсі з особливим акцентом на наукові статті з філології. Для наукового дискурсу геджування є надзвичайно важливим явищем, оскільки він убезпечує автора від категоричності, розмежовує факти і судження через прийоми сумніву або невизначеності, ухиляння тощо. Метою дослідження є дослідження лексичних засобів геджування в англомовному академічному дискурсі на матеріалі філологічних наукових статей. Попри значну увагу науковців до проблеми геджування в академічному письмі, кількісний аналіз лексичних засобів геджування у філологічних розвідках залишається недостатньо вивченим, що зумовлює актуальність цієї наукової публікації. Емпіричну базу дослідження становить корпус із 82 наукових статей, опублікованих у провідних міжнародних фахових журналах з філології. Результати аналізу підтверджують, що геджування є невід’ємною прагматичною стратегією академічного письма, яка забезпечує м’який уплив на адресата з огляду на те, що менш категоричне висловлювання має більше шансів бути позитивно сприйняте адресатом. За нашими спостереженнями, в англомовному науковому дискурсі найбільш поширеними лексичними засобами геджування є модальні дієслова, тоді як прислівники та прикметники виконують допоміжну роль. Це підкреслює їхню провідну роль у формуванні авторської позиції в наукових філологічних статтях. Частота використання геджів у корпусі становить 18 одиниць на тисячу слів, що відповідає 1,8 % від загального обсягу тексту і свідчить про відносно помірний рівень використання геджування в наукових розвідках з філології. Отримані результати поглиблюють розуміння геджування як лексико-прагматичного явища та можуть слугувати підґрунтям для подальших порівняльних досліджень стратегій геджування в різних наукових дисциплінах, жанрах і мовах.